Američki meteorolozi ističu kako će ljeto 2020. ući u top pet najtoplijih otkad su zabilježena mjerenja
![](https://www.vpz.hr/wp-content/uploads/2020/04/jezero.jpg)
Najveći broj toplih dana s visokom temperaturom zabilježeni su tijekom 2016. No taj neslavni rekord klimatskih promjena mogla bi srušiti 2020. Prema procjenama američkih meteorologa, šanse za to su 75 posto, piše The Guardian. Iako je izolacija ljudi i gašenje proizvodnje zbog koronavirusa očistilo nebo, to nema nekog utjecaja na klimu. Prema znanstvenicima, za to su potrebni dugotrajni napori.
Naime, toplinski rekordi postavljeni su već u siječnju i to na područjima od Antarktike do Grenlanda što je iznenadilo mnoge istraživače. Ove godine nije očekivan meteorološki fenomen El Niño, kojeg inače povezuju s visokim temperaturama i promjenom klime u tropima. Prema američkoj Nacionalnoj agenciji za istraživanje oceana i atmosfere, 2020. će sigurno ući u top pet najtoplijih otkad su zabilježena mjerenja. Slično je zaključio i Gavin Schmidt, direktor NASA-inog Instituta za studije Svemira iz New Yorka. On procjenjuje kako postoji vjerojatnost od 60 posto da ova godina bude najtoplija.
Britanska meteorološka službe, The Met Office, je nešto opreznija pa su rekli da za to postoji 50 posto šanse. No, smatraju kako će se nastaviti ‘vrući niz’ godina koji je krenuo od 2015. Podsjetimo, zbog visokih temperatura u siječnju mnoga su mjesta na samom sjeveru zemljine hemisfere ostala bez snijega. U veljači je na Antarktiku izmjereno čak 20 stupnjeva Celzija. Na drugom kraju svijeta, u mjestu Qaanaaq na Grenlandu je u travnju izmjereno nezabilježenih 6 stupnjeva Celzija. Ako se gledaju temperature u prvom tromjesečju na području istočne Europe i Azije, one su bile za tri stupnja više od prosjeka. Prošlog petka američki Los Angeles izmjerio je 34 stupnjeva Celzija. Nikad više temperature izmjerene su i u Zapadnoj Australiji.
Karsten Haustein, klimatolog sa Sveučilišta u Oxfordu, kaže kako se temperatura na planeti podigla za 1,2 stupnja iznad predindustrijske razine.
– Klimatska kriza i dalje se neometano odvija. Ove godine smanjit će se emisije, no koncentracija stakleničkih plinova raste. Malo je vjerojatno da ćemo moći primijetiti usporavanje nakupljanja plinova u atmosferi, ali sada imamo jedinstvenu priliku da preispitamo svoje izbore i iskoristimo krizu oko koronavirusa kao katalizator za uvođenje održivih modela transporta i proizvodnje energije – rekao je Haustein.
S tim se slaže i Graham Madge, glasnogovornik britanskih meteorologa.
– Oslanjanje i povjerenje u znanost, da bi se ljudi i države informirali o rješavanju globalnih problema, nužni su za planiranje odgovora na buduće krize s kojima će se čovječanstvo susresti – kaže Madge. (www.24sata.hr, Fotografija/Ilustracija: Kristijan Toplak)