Kroz sustav Kapinci-Vaška vodom iz rijeke Drave natapat će se 1.260 hektara poljoprivrednih površina, a očekuje se uključenja 100-njak poljoprivrednih gospodarstava
![](https://www.vpz.hr/wp-content/uploads/2017/09/natapanje.jpg)
Vodom iz Drave kroz sustav Kapinci-Vaška navodnjavat će se 1260 hektara poljoprivrednih površina u Virovitičko podravskoj županiji, a u ovaj projekt investirano je 81,4 milijuna kuna. Očekuje se uključivanje 100-njak poljoprivrednih gospodarstava s područja općine Sopje, kojima se sada uz korištenje natapanja pruža puno veća sigurnost za kvalitetniju proizvodnju visoko rentabilnih kultura, a time i veća konkurentnost u tržišnoj utakmici.
Projekt je iniciran još 2005. kao sastavnica Nacionalne strategije navodnjavanja, no radovi su startali tek u ljeto 2011. Višegodišnjem kašnjenju, a potom i izgradnji kumovao je nedostatak novca u državnom proračunu, ali i činjenica da prvotno izabrani izvođač radova nije ispunjavao ugovorne obveze pa je 2015. s njim ugovor raskinut.
VIROVITIČKO-PODRAVSKA ŽUPANIJA IMA 6,8 POSTO SVIH HRVATSKIH ORANIČNIH POVRŠINA
Po obradivim površinama u odnosu na broj stanovnika Virovitičko-podravska županija je prva u Hrvatskoj. Oranice se prostiru na 99.420 hektara što je 6,8 posto svih hrvatskih oraničnih površina. Poljoprivreda je grana na kojoj se uvelike temelji budućnost županije, ima sve pretpostavke da postane jedna od najvažnijih županija u hrvatskoj poljoprivredi i proizvodnji hrane.
Važnost izgradnje sustava navodnjavanja županija je davno prepoznala pa strateški cilja, upravo radi sigurne i dugoročno održive budućnosti poljoprivrede sustavima navodnjavanja obuhvatiti više od 5000 hektara. Time namjerava postati hrvatska perjanica u korištenju ove tehnološke mogućnosti koja, svjedoči to i ovogodišnja nezapamćena suša, postaje imperativ za postizanje kvalitetne proizvodnje uz visoke prinose na gotovo svim kulturama.
Stoga nastavlja s novim projektima, u svibnju ove godine potpisani su ugovori za dva sustava navodnjavanja Novi Gradac-Detkovac i Đolta u vrijednosti 55 milijuna kuna na gotovo 1000 hektara, a u planu su još lokacije Lukač te druga faza Kapinci-Vaška za dodatnih 700 hektara .
SUSTAVIMA NAVODNJAVANJEM JE U HRVATSKOJ DANAS POKRIVENO TEK 20-AK TISUĆA HEKTARA
S trenutno aktivnim sustavima navodnjavanjem je u Hrvatskoj danas pokriveno tek 20-ak tisuća hektara što je kap u moru s obzirom na to da je prema podacima Nacionalne strategije oko 244 tisuće hektara pogodno za navodnjavanje, dok gotovo 600 tisuća hektara spada u skupinu tala umjereno pogodnih za navodnjavanje. Republika Hrvatska među malobrojnim je državama koje se mogu pohvaliti golemim zalihama vode, nažalost to izdašno vodno blago koje može preporoditi domaću poljoprivredu još uvijek premalo koristimo. Upozoravaju nas na to i traže žurne akcije i sve očitije klimatske promjene koje posljednjih godina donose duga razdoblja bez padalina pa se štete u poljoprivredi procjenjuju u stotinama milijuna kuna, a istodobno nedovoljno koristimo raspoložive bogate zalihe vode.
Situacija se, premda zakašnjelo, ipak počinje mijenjati. Od velike potpore je Program ruralnog razvoja za razdoblje 2014.-2020. u kojemu je za projekte navodnjavanja rezervirano 750 milijuna kuna. Tako su nedavno s pet županija potpisani ugovori o izgradnji devet sustava navodnjavanja kojima će ukupno biti obuhvaćeno više od 3600 hektara poljoprivrednog zemljišta, a ukupna vrijednost tih ulaganja iznosi gotovo 363 milijuna kuna. Broj projekata po županiji, one su nositelji projekta, nije ograničen. Tko se kvalitetnije i hitrije pripremi može dobiti sredstva, novca još ima. Visina potpore u rasponu je od 150.000 do 15.000.000 eura i što je najvažnije – intenzitet ove potpore iznosi do 100 posto vrijednosti ukupno prihvatljivih troškova pojedinog projekta.
Trajanje projekta, od sklapanja ugovora o financiranju do podnošenja konačnog zahtjeva za isplatu, može biti do 36 mjeseci. Korisnik zahtjev za isplatu podnosi jednokratno ili u najviše 6 rata, a ostavljena je i mogućnost isplate predujma u iznosu do 50% od odobrenih sredstava. (www.mps.hr, Fotografija: Matija Rođak)